Alekszandar Vucsics közölte: az orosz biztonsági szolgálatok arra figyelmeztették Belgrádot, hogy tömeges zavargások készülnek Szerbiában, amelyek végső célja a puccs és az ország törvényesen megválasztott vezetésének megdöntése. A Blic szerbiai napilap beszámolója szerint, a Biztonsági-információs Ügynökség vizsgálja az információkat.
![Olaf Scholz német kancellár, Alekszandar Vucsics szerb elnök és Maros Sefcovic, az Európai Bizottság intézményközi kapcsolatokért és tervezésért felelős alelnöke belgrádi sajtóértekezlete 2024. július 19-én. (Fotó: MTI/EPA/Andrej Cukic)](https://cdn.magyarnemzet.hu/2024/08/HlUqgQPyfh2-ZWR1DP1Ldk9hcMmYJiBA8qWHkmg8iEw/fit/1200/801/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2JmMDgxY2YxOTdmNzQxOWRiZDM4MThiZTYzOGI0ZjM3.jpg)
Igen, hivatalos információkat kaptunk az Oroszországi Föderációtól, hivatalos csatornákon keresztül továbbított információkat. Foglalkozunk vele, erre szakosodott emberek végzik az ezzel kapcsolatos a munkájukat.
– erősítette meg a médiaértesüléseket a köztársasági elnök.
Vucsics hozzátette: akik erőszakkal próbálnak elérni valamit, azoknak nem fog sikerülni, mert Szerbia halad előre, és semmi sem fogja megállítani.
Szerbia könyörtelenül halad előre, és nem tudják megállítani. Ez az üzenetem mindenkinek, az embereknek nem kell aggódniuk
– jelentette ki az államfő.
A balkáni országban a napokban tüntetések kezdődtek, melyek célja a lítiumbányászat megakadályozása. A szerb kormány a minap fogadta el azt a határozatot, amely értelmében újra lehet indítani a brit-ausztrál Rio Tinto bányászati vállalat két évvel ezelőtt leállított lítiumbányászati projektjét. A szerb alkotmánybíróság korábban alkotmányellenesnek nyilvánította a belgrádi kormány két évvel ezelőtti döntését a projekt leállításáról, miután megállapították, hogy az nem összeegyeztethető sem a törvényekkel, sem az alkotmánnyal.
A belgrádi vezetés a környezetvédők tiltakozása miatt 2022 januárjában visszavonta a Rio Tinto engedélyeit, amelyek lehetővé tették volna, hogy az óriásvállalat lítiumbányát nyisson Szerbiában. A projekt értékét akkor 2,4 milliárd dollárra (871,5 milliárd forint) becsülték. Szerbia a döntést a környezetre gyakorolt negatív hatással, valamint az állampolgárok tiltakozásával indokolta.
A Jadar nevet viselő bányászati projekt teljes kapacitásában Európa lítiumszükségletének a 90 százalékát fedezné. A lítiumot főként az elektromos autók és a mobileszközök akkumulátoraiban használják.
Borítókép: Olaf Scholz német kancellár (b) és Alekszandar Vucsics szerb elnök belgrádi sajtóértekezletük után, 2024. július 19-én. A szerb főváros szerbiai lítiumbányászat lehetőségeiről tartott nemzetközi megbeszélésnek adott otthont (Fotó: MTI/AP/Darko Vojinovic)