Don Juan története csaknem ötszáz éve szolgál témával a legváltozatosabb művészeti ágak alkotóinak. A történet szerint a vakmerő, arrogáns nőfalót, miután nem tanúsít megbánást, egy megelevenedett kőszobor ragadja magával a pokolba. A XVIII. században Christoph Willibald Gluck írt balettzenét Molière majd’ száz évvel korábbi komédiája nyomán Gasparo Angiolini 1761-es, formabontónak számító bécsi balettpantomimjéhez. Thierry Malandain 2006-ban hasonló újító szándékkal kívánta feldolgozni a jól ismert történetet, a mai kor hiteles formanyelvén, a normákat feszegetve, mégis esztétikus módon, ugyancsak Gluck zenéjére. Legfontosabb alkotói műhelye, a Malandain Ballet Biarritz, amely számára Don Juan című koreográfiáját is készítette. A neves koreográfus munkásságát három és fél évtizedes alkotói pályafutása során számos nemzetközi szakmai és kritikai elismeréssel jutalmazták, műveit Európa, Ázsia és Amerika rangos balettegyüttesei tűzik műsorukra, 2019-ben pedig a párizsi Szépművészeti Akadémia is soraiba választotta.
![](https://cdn.magyarnemzet.hu/2024/09/Q79hZ3k4vj-3tsPZjHS7Mfn9Myt_mOO9WPrk3gn0cHE/fill/550/310/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzM2MzRhOTM5M2NiODRhZDJhOWJhZDRiMDU2NzQ3OWY1.jpg)
Szulejmán-kutatások – Sosem látott leletanyagra bukkantak Magyarországon
A középkori török elit körében használatos aranyozott evőeszközöket is találtak.