A Magyar Koalíció Pártjának (MKP) hét végi kongresszusán megszüntették a tiszteletbeli elnöki tisztséget, s Duray Miklóst ügyvezető alelnökké választották. Ő a pártszervezést és az ifjúságpolitikát, vagyis a két leggyakrabban bírált területet fogja felügyelni. A Napi Magyarország kérdésére, hogy mit jelent ez a gyakorlatban, Duray azt mondta, eddig tartott az összerázódás időszaka, s most kezdődik az MKP tulajdonképpeni kiépítése. – Ami az ifjúságpolitikát illeti, a felvidéki magyar fiatalok szerveződése eléggé szétforgácsolt, segítenünk kell nekik abban, hogy a három magyar párthoz hasonlóan egymásra találjanak, s ebben legyen egy olyan tudatos vonulat, amely korszakváltásra törekszik majd az MKP-ban – hangsúlyozta az újdonsült ügyvezető alelnök. A kongresszuson előtérbe kerülő új, kelet–nyugati törésvonalról Duray Miklós elmondta: – Ez nem következett volna be, ha korábban érzékenyebben viszonyulunk a kérdéshez. Jelzések ugyanis voltak, én is tapasztaltam, hogy a nyugati régióban élő tömbmagyarság nem figyel oda a keleti vékonyabb sávra. Nem beszélve arról, hogy a két terület között vannak hagyománybeli, szocializációs eltérések, főleg azért, mert keleten a reformátusság, nyugaton a katolicizmus van jelen nagyobb mértékben. A két egyház történelmi hagyományai bizonyos mértékben eltérőek, ami szintén megmutatkozik a magatartásbeli különbségekben. Nagyon oda kell figyelnünk arra, hogy ne legyen ismét „mi és ők” – nyomatékosította Duray.Az ügyvezető alelnök (bal opldali képünkön) szerint különbséget kell majd tenni a választott testületek és egy operatív tanács között. Ez utóbbinak olyannak kell lennie, hogy tagjait pár óra alatt el lehessen érni, 500-600 kilométerről ugyanis embereket mozgósítani nem lehet. A politikai szerveknek azonban tükrözniük kell a regionalizmus elvét – tette hozzá. Az MKP hét alelnöki tisztéről szólva Duray úgy vélte, négy szakmai alelnöknek helye van a pártban, ők a program gerincének a megjelenítői. A többi alelnöki posztot azért találták ki, hogy néhány embernek legyen tisztsége. Duray Miklós politikai valóságnak nevezte, hogy a felvidéki magyar szervezetek egyesülésekor az adott politikusokhoz kreálták a funkciókat. Bugár Béla elnököt (jobb oldali képünkön) a párt új külpolitikai irányultságáról kérdeztük. Egyrészt az alapszabály módosításával a platformokat megfosztották a szervezeti életben eddig betöltött jelentős szerepüktől, másrészt a főbeszámoló nagy súlyt helyezett az MKP néppárti jellegének kidomborítására. Bugár indoklása szerint egyértelművé kell tenni, milyen irányba halad az MKP, amely komoly tárgyalásokat folytat az Európai Néppárt és az Európai Demokratikus Unió vezetőivel is. Lapunk azon kérdésére, hogy nem lesz-e sértődöttség a liberális vonal részéről a keresztény-konzervatív irányvonal iránti egységes elkötelezettség miatt, Bugár Béle elmondta: – Nem így kell megközelíteni a kérdést. Például az Osztrák Néppártban keményen megjelennek a liberális gondolkodásmód képviselői is. Tehát nem arról van szó, hogy az egyik ideológiai csoportosulás elnyomja a másikat, hanem arról, hogy ne fékezhessék az egységes párt fejlődését. Ebben viszont előzetesen mindannyian egyetértettünk. Végül is az új elnökségben négyen a liberális platformot képviselik. Szerintem nem kell tartani attól, hogy ezen a vonalon újabb feszültségforrások, konfliktusok keletkeznek.
![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17562779_auto_resized.jpg)
Ursula von der Leyen szájára vette ’56-ot