Talán nem volna célszerű schengeni határellenőrzési rend-szert bevezetni a magyar– szlovák és a szlovák–lengyel határon, ha a két ország uniós felvétele között csak néhány esztendő telik el – jelentette ki tegnap Martonyi János. A magyar tárgyalási álláspont feltételezhetően azt szorgalmazhatná, hogy a schengeni együttműködést erre az időszakra terjesszék ki Szlovákiára is, annak ellenére, hogy még nem tag, hasonlóan a norvég és izlandi példához. A külügyminiszter a schen-geni kérdés nemzetpolitikai, közbiztonságot érintő vonatkozásai miatt előzetes konzultá-ción ismertette tegnap az Európai Unióhoz a bel- és igazságügyi együttműködéssel kapcsolatban benyújtandó kormányálláspontot a parlamenti pártok és az Európai integrációs ügyek bizottságának vezetősége előtt. Szájer József, a bizottság elnöke kiemelte: az esemény újszerű a parlament és a kormány integrációs együttműködésében. A megbeszélés után Szájer József újságírók előtt kifejtette: ennek a gyakorlatnak a meghonosítása az EU-val folytatott kormánytárgyalások „parlamenti ellenőrzését” is jelenthetné. Martonyi rámutatott: a Magyar Állandó Értekezlet is foglalkozik ezzel a témával. Állandóan átalakulóban van a közösségi szabályozás, másrészt az unió 12 országgal tárgyal a jövő év elejétől, és nem lehet tudni, melyik ország mikor válik taggá. Itt most az a kérdés, hogy egymáshoz miként viszonyulnak a tagsági időpontok, lesz-e eltérés például Szlovénia és Magyarország tagsága vagy a magyar, szlovák, román tagság között.
![](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17562779_auto_resized.jpg)
Ursula von der Leyen szájára vette ’56-ot