Reagált az ukrán fél az elmúlt napok felháborodására, miután részlegesen elzárta a Barátság csővezetéket, amelyen Magyarország és Szlovákia kapja az orosz kőolajat.
![](https://cdn.magyarnemzet.hu/2024/07/AMM4IDU_kO3LO4zGn6ZzbXqxezdYf0VDePHlIV5FAdE/fit/1200/868/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzFkODYwMzc2YjM2OTQwOGRiZWUwYjgyMmQ3MTM0NzI2.jpg)
Múlt hét óta csak részben érkezik orosz kőolaj Magyarországra, miután Ukrajna a Lukoil elől elzárta a Barátság csővezetéket. Orosz források szerint ez havi 1,1 millió hordó olaj kiesését jelenti. Ez a mennyiség nemcsak a magyar piacról hiányzik, hanem a szlovákról is. Itthon a Dunai Finomító (DuFi), Szlovákiában pedig a pozsonyi finomító (mindkettő a Mol érdekeltsége) a végállomása a Barátság csővezetéknek.
Korábban ökölszabályként az volt elmondható, hogy mindkét üzemben a feldolgozott olaj mintegy kétharmada orosz eredetű. Az ukránok egyszerűen feketelistára tették a Lukoilt.
A Mol egyelőre nem kommentálta a kialakult helyzetet. Nyilvános adatok szerint a magyarországi olajtársaság 2025-ig kötött szerződést a Lukoillal évi négymillió tonna olaj szállítására, ami az orosz cég kitermelésének körülbelül az 5 százaléka. Az is ismert, hogy a DuFi napi 165 ezer hordó, vagyis évi 8,1 millió tonna kőolaj-feldolgozási kapacitással rendelkezik, ezzel a kelet-közép-európai régió egyik legnagyobb finomítója.
Szijjártó Péter a hét végén reagált az ügyre. A külgazdasági és külügyminiszter még pénteken beszélt arról, hogy érthetetlen és egyben elfogadhatatlan döntés Ukrajna részéről az orosz Lukoil magyarországi kőolajtranzitjának leállítása. Hangsúlyozta, hogy Magyarország ellátását átmeneti megoldásokkal sikerült stabilizálni, ám azt is, hogy ezek az eszközök már középtávon sem fognak működni, így gyorsan megoldást kell találni a helyzetre. A mai brüsszeli külügyminiszteri tanácskozáson ismét felszólította az ukrán kormányzatot, hogy szüntessék meg a tranzitstopot.
A szlovák és a magyar kormány is keményen bírálta az ukrán lépést, a nemzetközi sajtó kialakuló energiaválságról és várható árrobbanásról írt. Ukrajna látványosan csöndben maradt, de aztán mégis megszólalt. Az ukrán Forbes aztán cikket közölt, amelyben az ukrán energetikai vállalat, az Ukrtransnafta közleményt adott ki az ügyben. Ennek szövege alapján úgy tűnik, igyekeznek hűteni a kedélyeket.
Az ukrán kőolajszállítási rendszer üzemeltetője először is némiképp meglepő módon arra hívta fel a figyelmet, hogy az Ukrajnán keresztül az EU-ba irányuló olajszállítás a tervek szerint zajlik, a korlátozások csak a Lukoilt érintik.
Azt is kiemelték – és ez a jelenlegi helyzet megoldása szempontjából fontos részlet –, hogy a szankciókkal sújtott Lukoil nem tulajdonosa a Mol Nyrt. magyar energetikai vállalat számára Ukrajnán keresztül szállított kőolajnak. Ezt a magyar olajtársaság állítólag a Nemzetbiztonsági és Védelmi Tanácsnak küldött levelében is megerősítette az Ukrtransnafta számára. A levél akkor született, amikor az ukránok feketelistára tették az orosz Lukoilt. Ez némi enyhülést jelez az ügyben. Ez a körülmény az ukránok szerint azt jelenti, hogy más orosz beszállítók továbbra is szállíthatnak olajat Ukrajnán keresztül az EU-ba. Pláne, hogy az ukránok is tényként kezelik, hogy jogi szempontból az ukrán területen átfolyó orosz származású olaj már nem minősül orosz olajnak. Arról nem is beszélve, hogy az itt és Szlovákiában finomított olaj egy része üzemanyag formájában, Lengyelországon keresztül visszamegy Ukrajnába.
Borítókép: Illusztráció (Fotó: Máthé Zoltán)