A tájékoztatás szerint a Pompeji városában most feltárt kilencven négyzetméteres terem fekete alapú falait mitológiai témájú, kifinomult festmények, mozaikok díszítik. A képek fő motívuma a hősiesség: számos freskón a trójai háború hősei és isteni szereplői láthatók, köztük Helené, Meneláosz spártai király felesége és Párisz, Trója hercege. Feltűnik még a freskókon Kasszandra és Apollón alakja is.
![Pompeji freskói a vulkánkitörésnek hála elképesztően jó állapotban maradtak fenn](https://cdn.magyarnemzet.hu/2024/04/Cd1evfmH1Tk9QBG78azyTpOgfnS5B_OaoWNf4lmcuVs/fit/1200/800/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzliNGNhZTZkM2ExZDRjYWY4ZTE3MjU2NzFkMmY5OTJh.jpg)
A pompeji ásatásokat végző régészek szerint a freskók azt a célt szolgálhatták az ókori római városban, hogy szórakoztassák a vendégeket és témát szolgáltassanak az összegyűlt társaság beszélgetéseihez, az élet értelméről folytatott eszmecserékhez. A falakat azért festették feketére, hogy ne látszódjon meg rajtuk a lámpások füstje.
Pompeji városa a Vezúv vulkán 79-ben történt kitörése következtében pusztult el. A hamutenger, a sár és láva megóvta az ókori várost.
Romjait a XVIII. században fedezték fel, és napjainkban Olaszország egyik legnépszerűbb idegenforgalmi látványossága, és kulcsfontosságú helyszín az ókorkutató régészeknek is.
Gennaro Sangiuliano kulturális miniszter úgy fogalmazott csütörtökön, hogy Pompeji mindig tud újabb meglepetésekkel szolgálni: a régészek ahányszor csak ásni kezdenek, mindig találnak valami csodálatos és nagy jelentőségű leletet.