Az elnyert tagság a megtiszteltetés és presztízs mellett szakmai lehetőséget is kínál. A szövetségnek nagy tapasztalata van a nemzetközi kulturális turizmus, a látogatómenedzsment, a kommunikáció, a brandépítés és a múzeumpedagógia területén. A tagsággal a Budavári Palotanegyed hozzáférést kap a tudásbázishoz, a saját bevált gyakorlatokat megosztva pedig az Európai Királyi Rezidenciák Szövetsége örökségvédelemben végzett munkáját tudja segíteni a jövőben.
![A Budavári Palotanegyed felújítása folyamatosan zajlik, hogy a budai vár és környezete visszakapja régi fényét.](https://cdn.magyarnemzet.hu/2024/07/10MLexbJsKcyMf8jbw7pvigecCXMhxDkx0peEDFcN3k/fit/1200/800/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzc5ZWVhMmNlMWYyYzRlMmY4YzUyZWEyOTE0YWFjMTJi.jpg)
A schönbrunni és a versailles-i palotákat is tagjai között tudó Európai Királyi Rezidenciák Szövetségét 1995-ben alapították.
Jelenleg 15 országból 32 palota tagja a szervezetnek, amelyeket összesen 43 millió látogató keres fel évente. Magyarországot eddig a Gödöllői Királyi Kastély képviselte.
A Hauszmann Alajos tervezte Budavári Királyi Palota a XIX-XX. század fordulójára készült el, díszes külső és belső megjelenése, valamint páratlan fekvése az európai uralkodói rezidenciák közé emelte.
A második világháborúban a királyi palota és környezete súlyosan megsérült, és habár az épületek jelentős része megmenthető lett volna, a kommunista időszakban számos épületet lebontottak, a palotát pedig eredeti díszeitől megosztva, leegyszerűsítve építették át.
A Nemzeti Hauszmann-program célja, hogy a Budavári Palotanegyed sok mostoha évtized után újra századfordulós fényében tündökölhessen.
Az elmúlt években megvalósult fejlesztések már számos nemzetközi elismerésben és díjban részesültek, idén pedig az Európai Királyi Rezidenciák Szövetsége teljes jogú tagjai közé választotta az újjászülető Budavári Palotanegyedet. Olyan rangos helyszínekkel együtt nyertek felvételt, mint a spanyol Alhambra és a lengyel Wawel.