„Egy évek óta fennálló, súlyos problémára adhat megoldást a pedagógusoknak, a szülőknek, de leginkább a diákoknak az okoseszközök kitiltásáról szóló rendelet” – mondta lapunknak Hal Melinda, a Mathias Corvinus Collegium (MCC) vezető kutatója, aki szerint fontos, hogy ne csak a törvény tiltása, ajánlása miatt cselekedjünk, hanem értsük, miért ez a legjobb lépés a gyermekeink számára. A szakember emlékeztetett, a jogszabály szerint minden intézménynek szabályoznia kell az okostelefonok használatát, ám azt, hogy ezt hogyan alkalmazza, azt az iskola dönti el.
Az elmúlt években megszámlálhatatlan kutatás igyekezett feltárni, hogy mitől nőtt meg a Z generációban a depresszió mértéke, az önsértés és az öngyilkosságok száma, miért romlott az értelmi és érzelmi intelligenciája a fiatal generációknak. Ma már egyre több kutatás bizonyítja, hogy a felsorolt problémákért legnagyobb mértékben az okoseszközök tehetők felelőssé.
A dopamin fogságában
„A gyerekek átlagosan hat-nyolc órát töltenek a mobiltelefonjuk előtt, szórakozásra használva azt, az alvás és az aktív idő kárára, amely szintén idegrendszeri, pszichés problémákhoz vezet. A mai gyerekek nem hagynak időt azokra a tevékenységekre, amelyekre idestova 4,8 millió éve az emberi agy számít, és ami valóban fejleszti őket, mint az alvás, a mozgás, a társas kapcsolatok, a beszélgetés, a személyes jelenlét, vagy akár az, hogy valaki a szemébe néz és hallgatja őt” – vette át a szót Pöltl Ákos, az MCC Ifjúságkutató Intézetének kutató-szakértője, családbiztonsági szakember.
Szerinte beszélnünk kell a dopaminról, vagyis arról, hogyan működik. „Az agy mindig azt a tevékenységet preferálja, ami több dopamint ad neki. Nem véletlenül alakulnak ki a kémiai függőségek, a viselkedéses függőségek, mint az alkohol, a drog, a cigaretta, vagy a videójáték, a szerencsejáték és persze az okostelefonok és a közösségi média általi függés. Ezek olyan magasra emelik a dopaminszintet, hogy az agy nem tud másra gondolni. Minden más unalmassá válik, nem akar kimenni, személyesen találkozni, iskolába járni és nem érdekli a sport sem” – magyarázta.
![a20230221_MCC_eloadas_Digitalis_onvedelem_Poltl_Akos_fg_fmh (6)](https://cdn.magyarnemzet.hu/2024/08/oIDV4_6F3FGhctFrYD23JB6jOBoosDnTblhYUo6D1Mg/fit/1200/675/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2QzZDhhNDE0MDZhYTRmYTQ5MGI1M2QxMjEyMTVlZTAw.jpg)
Hal Melinda szerint ez egy nihilhez hasonló, motiválatlan, apatikus, vagyis érzelemmentes állapotot idéz elő a gyerekekben.
Nem sírnak, nem szomorkodnak, olyan, mintha blokkolt állapotban lennének, semmihez sincs kedvük, egyáltalán nem tudja őket semmi motiválni. Ma már minden második tinédzsernél észlelhetők ezek a tünetek, sőt van olyan szülő páciensem, akinek gyermeke hat-hét évesen került ebbe az állapotba
– példázta a klinikai szakpszichológus, majd azzal folytatta, a pszichiátriai diagnózisok számában is jól érezhető, hogy óriási krízisben vannak a gyerekek.
„Nemrég egy alsósokat tanító pedagógus amiatt kért tanácsot tőlem, mert egy kisfiú a tanórán pornót nézett. Ez egyáltalán nem egyedi, már a kisiskolások között is jócskán akad pornográf tartalmat fogyasztó, akár pornófüggő gyerek” – fűzte hozzá.
Haladásellenes lépés vagy modern szemlélet?
A két kutató elmondta, szerencsére egyre több ország látja be, hogy az okostelefonok kontroll nélküli jelenléte hatalmas károkat okoz a gyerekek mentális egészségében, világszinten négyből egy ország már kitiltotta ezeket a kütyüket az iskolai környezetből.