A magas infláció nem egyedi, országspecifikus, hanem globális jelenség – így kommentálta Windisch László, a Központi Statisztikai Hivatal (KSH) elnökhelyettese a pénteken megjelent statisztikai adatot a távirati irodának.
Az idén januárban a fogyasztói árak átlagosan 7,9 százalékkal voltak magasabbak az egy évvel korábbinál. Utoljára 2007. augusztusban volt ennél nagyobb az infláció. Az elmúlt egy évben az üzemanyagok és az élelmiszerek ára emelkedett a leginkább. A fogyasztói árak egy hónap alatt átlagosan 1,4 százalékkal nőttek. Az élelmiszerek ára 10,1 százalékkal nőtt, a szeszes italok, dohányáruk átlagosan 7,7, ezen belül a dohányáruk tíz százalékkal drágultak tavaly januárhoz viszonyítva. A tartós fogyasztási cikkekért 7,9 százalékkal kellett többet fizetni. A szolgáltatások díja 5,2 százalékkal emelkedett.
Windisch László a ma reggeli adatokhoz összevetésként hozzátette, hogy
Észtországban és Litvániában 12 százalék körüli inflációt mértek januárban éves alapon, míg Belgiumban és Szlovákiában meghaladta a nyolc százalékot a drágulás.
A magyar adat tehát nagyságrendileg a holland és a lett adattal egyezik. – Az infláció dinamikájában Magyarország a 0,5 százalékpontos havi emelkedéssel az uniós országok középmezőnyébe tartozik. Szlovákiában például 3,4, Belgiumban 1,9 százalékpontot emelkedett az infláció mértéke januárban tavaly decemberhez képest – fejtette ki Windisch László.
Az elnökhelyettes emlékeztetett arra, hogy a statisztikai hivatalok minden évben újra megállapítják annak a fogyasztói kosárnak a tartalmát, szerkezetét, amelyen keresztül egész évben az árak változását mérni tudják. Ez a fogyasztói kosár az előző év tényleges, a KSH által mért háztartási fogyasztásának átlagát tükrözi; ettől az egyes háztartások kiadásai, az, hogy ki mire költ arányaiban többet vagy kevesebbet, eltérhetnek.
![](https://cdn.magyarnemzet.hu/2022/02/Jyp8napmRY6tBlBlSOfuVNOUFFVF_2T4hISDy6vFe2A/fill/1961/1181/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzYxMzcxOTAwYmYzODRmNzBiNzZhZjIxYjNiOGIwNGNk.jpg)
Az idei új fogyasztói kosárban leginkább a vendéglátás súlya nőtt, abból fakadóan, hogy 2020-szal ellentétben 2021-ben már kevésbé érintették a vendéglátóhelyeket a járvány miatti bezárások. Nőtt az üzemanyagok és a dohánytermékek súlya is, amelyek ára tavaly az átlagosnál jóval nagyobb mértékben emelkedett. Ezekkel szemben csökkent a háztartási energiára, illetve a nem vendéglátásban vásárolt élelmiszerekre fordított kiadások aránya.
Windisch László elmondta, hogy a súlyok változása érdemben nem befolyásolta a januári inflációt, amely a tavaly alkalmazott súlyokkal is ugyanúgy 7,9 százalék lett volna. A januári magas adatban nagy szerepe volt az élelmiszerárak tíz százalék körüli áremelkedésének. Az elnökhelyettes kiemelte, hogy a kormány által az egyes élelmiszerekre bevezetett árstop a februári inflációs adatban tükröződik majd.
Az elnökhelyettes a gyakran vitatott módszertan hátterét a Magyar Nemzetnek adott korábbi interjúban támasztotta alá: