Kásler Miklós, az intézet főigazgatója hangsúlyozta: a magyarságot történelme során oly sokszor próbálták már elpusztítani, ennek példája a fóti templom története is, de a magyar történelemre jellemző az állandó megújulás is. Az Árpád-korban épült templomot a tatárjárás során rombolták le először, ezt követően újjáépült a régi alapokra, de már a gótika jegyében. Ezt a török háborúk alatt pusztították el, míg az utolsó csapást a második világháború mérte a falaira. Az intézmény vezetője hangsúlyozta a hagyományok megőrzésének fontosságát, melynek része a legalább nyolcszáz éves templom megőrzése. Wass Albertre hivatkozva úgy fogalmazott: „régi kövekből építünk új hazát”. Véleménye szerint a Magyarságkutató Intézet „csupán” annyit tett hozzá a fóti romtemplom megmentéséhez, hogy a közösség által ismert romokat feltárta, lehetővé téve, hogy megmentsenek egy újabb szeletet Magyarország történetéből.
![](https://cdn.magyarnemzet.hu/2023/11/FVxw3vCI89cRjsWStSVEK1w2K7RwuO7QxTzqKYYxAtg/fit/1200/1600/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzU4YTQ3MGQ5N2UxNjRjYWRhOGMwOGVhOTZmYmNhN2U1.jpg)
Sebők Sándor fóti plébános, kanonok kiemelte: a magyarság megmaradásának szerves része a kereszténység, és ahányszor misét tart az ódon romok között, különösképpen érzi ezt.
Harmincnyolcadik éve teljesít szolgálatot Fóton, és a kezdetektől tudott a rom létezéséről, így most nagyon boldog, hogy elérkezett az idő, amikor a templom megmaradásáért aktívan tenni tudnak.
Az egyházi mementó feltárását Makoldi Miklós Zsombor, a Magyarságkutató Intézet régésze vezeti, aki rövid előadásában ismertette a munkálatok menetét. Beszélt többek között arról, hogyan tárták fel az eleinte csak szakértő szem által látható romokat, és hogyan különítették el az eredeti Árpád-kori rétegeket a később ráépült gótikus építménytől. A templomrom csupán pár száz méterre áll egy külföldi tulajdonban álló ipari parktól, száztíz négyzetméteres területe ma már önkormányzati tulajdon. 2021-ben kezdték meg feltárását, akkor még csak térdig értek a megmaradt falak.
![](https://cdn.magyarnemzet.hu/2023/11/z_yU-E1R6sOspSTgnP1tYM6OjfotZpaXybWd67gt-AU/fit/830/526/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzIyMDFmZDk4NDViYTRlYWY4ZTQ2ZGJiYWYwYmJjZDll.jpg)
Jakab Csaba DLA építész ezután a rekonstrukciós terveket mutatta be. Elmondta, hogy nem is próbálják hiteles rekonstrukcióként beállítani az újjáépítést, hiszen arról csupán hipotézisek vannak, hogyan is működhetett a hitélet a tatárjárás után. Így inkább a templom múltját tiszteletben tartva egy mai hitéleti igényeknek és gyakorlatnak megfelelő épületet szeretnének elkészíteni.
Az a cél, hogy a templom valóban funkcionáljon, és újra élettel teljen meg. Bíró Zoltán, Fót alpolgármestere ismertette, hogy pályázati úton sikerült egy jelentősebb összeget elnyerni a templomrekonstrukcióra, így a szentély felépítése és tetőszerkezetének elkészítése reményeik szerint egy éven belül megtörténik.
Molnár Krisztina, a Fóti Romtemplomért Alapítvány kuratóriumi tagja hangsúlyozta: a romtemplom újjáépítése igazi közösségi cél, amely összefogja Fót minden vallási felekezetét. Az alapítvány által szervezett programok között szerepel az úgynevezett templomtúra, melynek részeként az érdeklődők körbejárhatják a város mind az öt templomát, ahol a lelkészek bemutatják saját templomuk történetét. A túra a romtemplomnál tett látogatással zárul, ahol reményei szerint jövőre már újra fedett helyen lehet misét celebrálni.
Borítókép: Az a cél, hogy a templom valóban funkcionáljon, és újra élettel teljen meg (Forrás: Facebook/Fóti Szent Márton-romtemplom)