– Az elmúlt öt év a falu történetének legeredményesebb időszaka volt minden nehézsége ellenére – jelentette ki Varga László (Fidesz–KDNP), a Pest vármegyei Perbál polgármestere. A Zsámbéki-medence északi részén fekvő falu első embere ezt azzal indokolta, hogy sok minden épült a legutóbbi ciklusban: iskola, egészségház, piac- és rendezvénytér, illetve néhány napja tették le a bölcsőde alapkövét Menczer Tamással, a térség országgyűlési képviselőjével együtt.
![BPM_20240516 (3)](https://cdn.magyarnemzet.hu/2024/06/9BtUYjZPNVeLfyTG2_-sItHbQarBdirrEaA03MGhTo0/fit/1200/800/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzZiOTIwYmJjZmM2YzRjODliOTUwODA3ZDFhMWUyODZj.jpg)
Tudatos településirányítás
A polgármester úgy vélte: a falu fő értéke a rendezettség, ami az elmúlt tizenöt-húsz évben épült közintézményeknek és közterületeknek, valamint a jó közbiztonságnak köszönhető, de a Volánbusz-közlekedés gyakoriságával is elégedett. Hangsúlyozta:
az agglomerációban szinte egyedülállóként Perbál népessége nem nőtt számottevően, ami annak tudható be, hogy a külterületekből mindig csak annyit vontak belterületbe, amennyire minimálisan szükségük volt.
Itt nem épültek lakóparkok, és tudatosan odafigyeltek arra, hogy az intézményeik ideális létszámmal tudjanak működni. A rendszerváltás idején kétezer körüli lélekszámú volt a település lakossága, most is csak mintegy 2150-an élnek itt, tehát még tíz százalékot sem nőtt – ismertette Varga László. Hozzátette, az agglomerációs települések között egyedülálló, hogy itt igénybe vehető a falusi csok.
A XVIII. században döntően svábok által újra benépesült településnek, ahonnan sokakat kitelepítettek a második világháború után, van egy jól működő német nemzetiségi önkormányzata és német nemzetiségi általános iskolája. Emellett intenzív testvérkapcsolatokat ápolnak a németországi Hessenbe telepítettekkel, de tartanak sváb farsangot, illetve egy háromnapos búcsút is – számolt be a településvezető.
Csaknem 130 év képviselői tapasztalat
Kiemelte: terveik közt szerepel kis- és középvállalkozások Perbálra csábítása, egy nagy volumenű vízelvezetési projekt, valamint a kereskedelmi ellátás jobbítása. A patakok, erdők és mezők között fekvő községben turisztikai fejlesztéseken is törik a fejüket: kerékpárút-hálózatot alakítanának ki, amire biztatók a kilátásaik.
![BPM_20240516 (2)](https://cdn.magyarnemzet.hu/2024/06/igsLkKwQJpbCKm3ozqi97ydNOshy4seyNdO-YDGePAg/fit/1200/800/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzNmZDMxYzdkM2Q3YjRlMzBiZjJhM2E4MTBlMmUyZmU1.jpg)
A településvezető arra is kitért, hogy a nagyobbik kormánypárt színeiben már 1990 óta önkormányzati képviselő, a polgármesteri posztot pedig 18 éve tölti be. – Érdekesség, hogy
az idei június 9-i választáson a faluban induló hét jelöltnek összesen csaknem 130 év képviselői tapasztalata van, de a bizottsági tagságot hozzávéve kijön 150 esztendő is
– mondta.
Az idei választáson egyedüli jelöltként induló polgármester úgy érzi, településvezetőként már sikerült valamit alkotnia, és a következő öt évben még tudna mit tenni a faluért. Rengeteg pályázatot írnak a testületi tagokkal, sokat lobbiznak, továbbá időnként fizikai munkát is végeznek. – Nem a hatalomvágy vagy a pénz motivál, hanem az, hogy nyomot hagyjunk – fogalmazott Varga László.