A tartós kánikula hazai vizeinket is alaposan felmelegítette. A HungaroMet csütörtöki adatai szerint:
- a Balaton Siófoknál 26 Celsius-fokos,
- a Velencei-tó Agárdnál 29 Celsius-fokos,
- a Fertő tó Fertőrákosnál 24 Celsius-fokos,
- a Tisza-tó Tiszafürednél 27 Celsius-fokos.
Ami legnagyobb folyóinkat illeti, a Duna Mohácsnál a legmelegebb 25 Celsius-fokkal, a Tisza pedig Tokajnál 29 Celsius-fokkal.
„Lassan olyan, mint a termálvíz” – jellemzi sok nyaraló a Balaton vízhőmérsékletét, pedig nyaranta ebben az értékben nincs semmi szokatlan. Tavaly ugyanebben az időszakban 29 Celsius-fok fölött is járt a tó vize. A rekordtól pedig még nagyon messze jár.
A hivatalos adatok szerint ugyanis 2003 júniusában és 2006 júliusában Siófoknál egészen 31 Celsius-fokig melegedett a Balaton.
Joggal merül fel a kérdés, hogyan mérik egyáltalán a víz hőmérsékletét? Tavak esetében szabvány szerint a parttól 30 méterre elhelyezett bójánál, egyméteres mélységben rögzítik az automaták az adatokat (ezeket országosan itt akár mi is követhetjük). Erre azért van szükség, mert a vízfelszín közelében gyorsabban változik a hőmérséklet. Persze a Balaton hőmérséklete sem egységes. A víz a sekélyebb déli parton hamarabb felmelegszik, de így is könnyen előfordulhat, hogy az egyes mérőpontok között többfokos eltérés tapasztalható.
Magas a vízállás
A vízügy adatai azt mutatják, hogy a 35 Celsius-fok feletti levegő-hőmérsékletet ellenére a tó csak lassan apad. Jelenleg 116 centis, a vízszint négy napja nem változott – hívta fel rá a figyelmet az Infostart.
Ennek az az oka, hogy alig van szél és hihetetlenül magas a páratartalom, ez pedig megakadályozza a további párolgást.
![](https://cdn.magyarnemzet.hu/2024/07/ga5jbPZLOke3zK2NdHU_kr3zdStSGRh9LeqCwQNT2u0/fit/1200/800/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzBmMDhkNjYwMDM0YzRkM2VhOTMzNTA4MjZhN2RlOTBh.jpg)
A vízminőség kiváló
Jó hír ráadásul, hogy a kánikula nem okoz algavirágzást legnagyobb tavunkban
– derült ki a HUN-REN Balatoni Limnológiai Kutatóintézetének (BLKI) kutatóinak bejegyzéséből. – A Balaton legalgásabb területén ez az érték most körülbelül 20 mikrogramm/liter, tehát jelentősen alatta van az egészségügyi határértéknek, és szerencsére most a tó nyugati területén is az ártalmatlan fecskemoszatok az uralkodó szervezetek – mondta Somogyi Boglárka, a BLKI kutatója.
Nem szép, de hasznos
Algavirágzás esetén egészségügyi kockázatot az algák csak akkor jelenthetnek, ha az algabiomassza meghaladja az egészségügyi határértéket. Enyhébb esetben bőrirritáció, kötőhártya-gyulladás fordulhat elő, súlyosabb esetben hányás, hasmenés. Gyermekek és érzékenyebb felnőttek esetén érdemes figyelni a természetes vizekben való fürdés utáni zuhanyozásra, ami megelőzheti a kellemetlen tüneteket. Bár lehet, nem épp Instagramra való az algavirágzás vagy Facebookra az alga miatti bőrirritáció, mint minden nagyobb állóvíz ökológiai rendszerének, így a Balatonnak is energetikailag rendkívül fontos a lebegő mikroszkopikus algák fotoszintézise, ezért nélkülözhetetlenek a vízi élet fenntartása szempontjából – hívta fel a figyelmet a kutatás.