A műsor első felében felhangzik a görögkatolikus halottakról megemlékező szertartás, a Panachida egyik himnusza: „A megdicsőült igazak lelkeivel” című tropár, majd Hildur Guðnadóttir izlandi zeneszerző feldolgozása következik, amelynek liturgikus szövege eredetileg ugyanennek a szertartásnak a részét képezi és a Chernobil című sorozat emlékezetes fináléjában volt hallható: Hildur Guðnadóttir Vicsnaja pamjaty – Boldog nyugalmat.
![](https://cdn.magyarnemzet.hu/2023/02/eFSHWPx6wiPydpbarhdDgON1UC6Cf00q_6MRhd3wJcw/fit/1200/675/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2IzMDViNTMzNGJkMjQ5NjI4N2RiMWU3NjkyY2Q2Nzc0.jpg)
Ezután Papp Viktor Ukrán requiem című művét adják elő. Papp Viktor a Szent Efrém Férfikar tagja, aki számos feldolgozást készített már az együttesnek. Az Ungváron született fiatal zeneszerző Ukrán requiemjének szövege szó szerinti fordítás az eredeti latin szövegből, azonban több helyen a latin szöveg is belekeveredik az ukrán verssorok közé. Érdekesen fonódnak össze a keleti és a nyugati liturgikus hagyományok a műben, amiben a szerző és az előadók azokról a civilekről emlékeznek meg, akik sokszor saját házukban, lakásukban, kocsijukban, az utcán sétálva, biciklizés vagy bármilyen hétköznapi tevékenység közben vesztették életüket.
A koncert második felében felcsendülő Requiem Liszt Ferenc egyik ritkán hallható egyházi kórusműve.
A mű férfiszólókra és férfikarra íródott, orgona- és visszafogott (ad libitum) hangszerkísérettel.
A Requiem az utolsó mű Liszt misekompozícióinak sorában, 1867–1868-ban írta, abban az időszakban, amit megelőzően számos tragikus megrázkódtatás érte: 1859 végén meghalt Daniel fia tüdőbetegségben, fiatalabb lánya, Blandine, 1862-ben hunyt el szülés után, 1866-ban pedig az édesanyját vesztette el.
A Liszt- és érdemes művész díjas Bubnó Tamás, a Szent Efrém Férfikar alapítója a közösségi oldalukon egy bejelentkezés során elmondta, hogy miért érdekes zeneileg és fontos kulturálisan Liszt Ferenc férfikari gyászmiséje, mit jelentett a mester életében és hogy neki személyesen miért jelent nagyon sokat ez a mű.
Liszt Requiemje a mi Kárpát-medencei nagy művünk, amiben benne van az itt élő népek hite, fájdalma, transzcendens gondolkodása, ráadásul zseniális darab
– mondta Bubnó Tamás.
A nyolctagú együttes a bizánci zenei repertoár mellett Bartók-, Liszt- és Kodály-műveket, kortárs szerzők darabjait és saját feldolgozásokat is rendszeresen tűz műsorra itthon és világszerte.
Horváth Márton Levente orgonistával, Tóth Benedek ütőhangszeres művésszel és rézfúvós muzsikusokkal lépnek színpadra ezen az estén.