A hazai megújulóenergia-részarány 2022-ben meghaladta a 15 százalékot – derül ki a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (MEKH) összefoglaló jelentéséből, amely a hazai megújulóenergia-felhasználás trendjeit vizsgálja az Eurostat SHARES adatbázis szerkezete alapján.
A 2010–2022-es időszakot elemző beszámoló szerint az összesített megújulóenergia-részarány 2020-ra elérte a 13,9 százalékot, amivel hazánk meghaladta a vonatkozó uniós irányelv alapján kötelezően teljesítendő 13 százalékos értéket. Az összesített megújulóenergia-részarány 2022-re tovább emelkedett: a hazai teljes bruttó végső energiafogyasztás 15,2 százalékát tette ki a megújuló energiaforrásokból előállított energia – részletezi a MEKH közleménye.
![](https://cdn.magyarnemzet.hu/2024/07/CvR8h9JQpBpBNL96WIGtghed9K1DiFPBD6hXsguJomg/fit/578/313/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2Y4MWE0ZDFiODhhZjQ1Y2E4NWY1Njc3OTNkNDU0M2Yx.png)
A villamosenergia-szektor megújulóenergia-részaránya 2022 során tovább nőtt – a 2021. évi 13,7 százalékról 15,3 százalékra –, amit továbbra is a napelemes kapacitások felfutása indukált.
Tizenkét év alatt, 2010 és 2022 között 2 MW-ról 4235 MW-ra emelkedett a napelemek beépített teljesítőképessége, illetve 2021-ben és 2022-ben is közel 40 százalékkal nőtt a napelemes kapacitás.
A fűtés-hűtési ágazatban 2022-ben egyértelműen emelkedett a megújuló részarány: a 2021. évi 17,9 százalékról 20,3 százalékra. A biogázból, illetve szilárd biomasszából elszámolható energia fűtési célú felhasználása némileg csökkent, azonban a többi megújuló technológia esetében nőtt a felhasználás.
A közlekedési ágazatban a 2021. évi jelentős – az új megújuló irányelv által bevezetett módszertani változások miatti – megújulórészarány-csökkenés után ismét növekedés következett be 2022-ben, 6,2 százalékról 7,8 százalékra.
A teljes megújulóenergia-felhasználás energiahordozók szerinti összetételét vizsgálva elmondható, hogy a szilárd biomassza 2022-ben továbbra is domináns szerepet töltött be (61,4 százalék), ezen belül is főként a lakossági szilárd biomassza- (tűzifa-) felhasználás képviselte a legnagyobb hányadot a teljes megújulóenergia-felhasználáson belül (44,5 százalék). Emellett viszont fontos kiemelni, hogy a napenergia-alapú megújulóenergia-felhasználás részaránya a 2010. évi 0,2 százalékról 14,7 százalékra nőtt a teljes megújulóenergia-felhasználáson belül.